- I samfunnet produseres store mengder informasjon. Dersom vi ikke er bevisst på dette i design av kunstig intelligens, vil den bearbeidede informasjonen kunne bidra til å forsterke forskjeller i samfunnet framfor å bidra til å bygge opp samfunnet vi ønsker å leve i, sier Negotia-leder Monica A. Paulsen. Foto: Terje Bergersen
23. oktober 2018
En nylig publisert rapport om digitale grep for norsk verdiskapning berører de negative utfordringene ved kunstig intelligens for lettvint, mener Negotia-leder Monica A. Paulsen.
Regjeringen tok i industrimeldingen våren 2017 initiativ til etablering av utredningsgruppen "Digital 21". I slutten av oktober presenterte gruppen en strategi med 64 tiltak for "å løfte norsk næringslivs evne til å utvikle og ta i bruk ny teknologi i takt med digitaliseringen".
- Det er et spennende dokument som er lagt fram, med mange gode forslag til tiltak. Digital21 har åpenbart tatt oppdraget med å se etter muligheter på alvor. Ulempen er at arbeidsgruppen i liten grad har sett på eventuelle negative sider, sier Monica A. Paulsen, og tilføyer:
- På et punkt har de berørt dette – når de foreslår at "Etisk refleksjon og utvikling av rammeverk og retningslinjer for ny teknologi derfor bør skje parallelt med selve teknologiutviklingen". Dette er uhyre viktig, men drukner i en rapport som i større grad bejubler teknologiske muligheter fremfor å nøkternt veie fordeler og ulemper mot hverandre.
Paulsen påpeker at Negotia er grunnleggende positiv til teknologiutvikling, men understreker samtidig at mange arbeidstakere med dagens teknologiske muligheter utsettes for urettmessig overvåking av arbeidsgivere.
- Vi ser fare for økt press mot personvernhensyn dersom Digital21s tiltak uten videre iverksettes. Det er for eksempel ikke greit at persondata i større grad samles for å gjøres tilgjengelig for stadig flere formål. Dette gir økt mulighet for innsyn i personsensitive opplysninger til flere som ikke har et berettiget grunnlag.
Negotia-lederen mener det er en svakhet at Digital21-rapporten ikke problematiserer om "de kunstige svarene" som gis er fullverdige og nøytrale.
- Mange vil nok automatisk tenke at teknologi er nøytralt. Det er ikke nødvendigvis riktig. Teknologien er også er resultat av bevisste eller ubevisste holdninger hos dem som er med på å designe den. Dette innarbeides i programvarer og algoritmer som skal produsere "nøytrale data".
- I samfunnet produseres store mengder informasjon. Dersom vi ikke er bevisst på dette i design av kunstig intelligens, vil den bearbeidede informasjonen kunne bidra til å forsterke forskjeller i samfunnet framfor å bidra til å bygge opp samfunnet vi ønsker å leve i, sier Monica A. Paulsen.
- Vi må erkjenne at teknologiutvikling og kunstig intelligens har en bakside. Derfor mener Negotia at arbeid med etiske spørsmål rundt dette må komme i forkant og bidra til å sette gode rammer. Arbeidsgivere i virksomheter som står ansvarlig for å utvikle kunstig intelligens, må ta ta ansvar og sørge for at medarbeidere som skal utvikle dette representerer mangfoldet.
- Det er ikke utenkelig at en medarbeider med funksjonshemming vil bidra til andre løsninger enn en med full funksjonsevne. Det er heller ikke utenkelig at en kvinnelig medarbeider vil vektlegge andre sider av den kunstige intelligensen enn en mannlig, sier Negotias forbundsleder.